# Розробка баз даних в Субд Microsoft Access 2010/2013. Практикум / Практикум з Ms Access 2010 / Практикум з Ms Access 2013 (укр.)

Олександр Володимирович, Шпортько

Навчальний пос╕бник для студент╕в вищих навчальних заклад╕в / О. В. Шпортько, Л. В. Шпортько. - Р╕вне: О. Зень, 2016. - 184 c. Практикум розроблений у в╕дпов╕дност╕ з практичною частиною програми дисципл╕ни "╤нформатика" розд╕лу "Бази даних, ╖х м╕сце ╕ роль в сучасних ╕нформац╕йних технолог╕ях" для студент╕в природничих спец╕альностей ВНЗ Укра╖ни. М╕стить впорядкований наб╕р ╕нструкц╕йних карт з завданнями ╕ вказ╕вками до виконання лабораторних роб╕т та самост╕йного опрацювання матер╕алу дисципл╕ни. Основна увага прид╕ля╓ться вивченню засоб╕в СУБД MS Access для розробки ц╕л╕сних ╕нформац╕йно-пошукових систем на приклад╕ ╤С обробки БД гуртового складу. Призначений для студент╕в, викладач╕в та вс╕х, хто прагне оволод╕ти можливостями та засобами СУБД MS Access для ефективного створення ╤С обробки систематизованих даних.

Повний текст пос╕бника м╕ститься у файл╕-додатку

(посилання Иллюстрации/приложения на ц╕й стор╕нц╕)


Зм╕ст


ПЕРЕДМОВА 1. ПРОЕКТУВАННЯ ВЛАСНО╥ БД НА ЗОВН╤ШНЬОМУ, ╤НФОЛОГ╤ЧНОМУ ТА ДАТАЛОГ╤ЧНОМУ Р╤ВНЯХ. 2. СТВОРЕННЯ БД В СЕРЕДОВИЩ╤ СУБД MS ACCESS. ОСНОВН╤ СЕРВ╤СН╤ ФУНКЦ╤╥ ОБРОБКИ БД. 3. СТВОРЕННЯ ТАБЛИЦЬ ЗАСОБАМИ СУБД MS ACCESS. 4. РЕДАГУВАННЯ ВЛАСТИВОСТЕЙ ПОЛ╤В ТАБЛИЦЬ В РЕЖИМ╤ КОНСТРУКТОРА. ВСТАНОВЛЕННЯ СТРУКТУРНИХ ЗВ'ЯЗК╤В М╤Ж ТАБЛИЦЯМИ МАЙСТРОМ П╤ДСТАНОВОК ТА В СХЕМ╤ ДАНИХ. 5. РЕДАГУВАННЯ, СОРТУВАННЯ, ╤НДЕКСУВАННЯ, ПОШУК, Ф╤ЛЬТРУВАННЯ ТА КОП╤ЮВАННЯ ДАНИХ ТАБЛИЦЬ. ЕКСПОРТ ТА ╤МПОРТ ТАБЛИЦЬ. ВСТАНОВЛЕННЯ ЗВ'ЯЗК╤В З ТАБЛИЦЯМИ ╤НШИХ БД. 6. СТВОРЕННЯ ЗВИЧАЙНИХ, П╤ДПОРЯДКОВАНИХ ТА ПОВ'ЯЗАНИХ ФОРМ ЗА ДОПОМОГОЮ МАЙСТРА. ВИКОРИСТАННЯ ФОРМ ДЛЯ ВВЕДЕННЯ ТА АНАЛ╤ЗУ ДАНИХ. 7. СТВОРЕННЯ ТА КОРЕГУВАННЯ ВЛАСТИВОСТЕЙ ФОРМ ╤ ╥Х ЕЛЕМЕНТ╤В КЕРУВАННЯ В РЕЖИМ╤ КОНСТРУКТОРА. РОЗРОБКА ЗАСОБ╤В ПОШУКУ У ФОРМАХ. 8. СТВОРЕННЯ ВЛАСНО╥ ТА СТАНДАРТНО╥ ГОЛОВНИХ КНОПКОВИХ ФОРМ. КОРЕГУВАННЯ ВЛАСТИВОСТЕЙ СТВОРЕНИХ ФОРМ ТА ЕЛЕМЕНТ╤В КЕРУВАННЯ В РЕЖИМ╤ КОНСТРУКТОРА. СТВОРЕННЯ ОБЧИСЛЮВАЛЬНИХ ПОЛ╤В У ФОРМАХ. 9. РОЗРОБКА ТА ВИКОРИСТАННЯ ЗАПИТ╤В НА ВИБ╤РКУ БЕЗ ГРУПУВАННЯ ЗАПИС╤В. 10. СТВОРЕННЯ ╤ ВИКОРИСТАННЯ ЗАПИТ╤В НА ВИБ╤РКУ З ГРУПУВАННЯМ ЗАПИС╤В ТА ПЕРЕХРЕСНИХ ЗАПИТ╤В. ВИКОРИСТАННЯ ПАРАМЕТР╤В ПО╢ДНАНЬ ТАБЛИЦЬ ТА ВЛАСТИВОСТЕЙ ЗАПИТ╤В ДЛЯ ЕФЕКТИВНОГО АНАЛ╤ЗУ ДАНИХ. 11. СТВОРЕННЯ ЗАПИТ╤В НА ВИБ╤РКУ ТА НА ПО╢ДНАННЯ В РЕЖИМ╤ SQL. 12. РОЗРОБКА ТА ВИКОРИСТАННЯ ЗАПИТ╤В НА КОРЕГУВАННЯ ДАНИХ. 13. СТВОРЕННЯ ЗВ╤Т╤В ЗА ДОПОМОГОЮ МАЙСТРА. 14. РОЗРОБКА ТА КОРЕГУВАННЯ ВЛАСТИВОСТЕЙ ЗВ╤Т╤В ╤ ╥Х ЕЛЕМЕНТ╤В КЕРУВАННЯ В РЕЖИМ╤ КОНСТРУКТОРА. ФОРМУВАННЯ БАГАТОСТОВПЦЕВИХ ЗВ╤Т╤В. 15. КОМПЛЕКСНЕ ВИКОРИСТАННЯ ФОРМ, ЗАПИТ╤В ТА ЗВ╤Т╤В ДЛЯ АВТОМАТИЗАЦ╤╥ ОБРОБКИ ДАНИХ ╤НФОРМАЦ╤ЙНИХ СИСТЕМ. 16. ПУБЛ╤КАЦ╤Я СТАТИЧНО╥ ╤НФОРМАЦ╤╥ З БД В ЛОКАЛЬНИХ ТА ГЛОБАЛЬНИХ МЕРЕЖАХ. ПРОГРАМН╤ ПИТАННЯ ПОТОЧНОГО ТА П╤ДСУМКОВОГО КОНТРОЛЮ ЗНАНЬ РЕКОМЕНДОВАНА Л╤ТЕРАТУРА


Передмова


На сьогодн╕шн╕й день важко уявити соб╕ комп'ютерну техн╕ку, локальн╕ та глобальн╕ мереж╕ без баз даних (надал╕ БД) та нев╕д'╓мно╖ частини прикладного програмного забезпечення - систем управл╕ння ними (надал╕ СУБД). З БД ми стика╓мося всюди: у банку та в╕дд╕л╕ бухгалтер╕╖, в пенс╕йному фонд╕ та податков╕й ╕нспекц╕╖, у паспортному стол╕ та на зал╕зничному вокзал╕, в ЖЕКу та Укртелеком╕. Вже стало звичним для посв╕дчення особи поряд з паспортом подавати ╕дентиф╕кац╕йний номер, п╕д яким збер╕гаються особист╕ дан╕ в БД Державного ре╓стру ф╕зичних ос╕б. Все част╕ше використовуються БД для автоматизац╕╖ д╕яльност╕ л╕карень, б╕бл╕отек, автозаправних станц╕й, туристичних агенц╕й, п╕двищення якост╕ п╕дготовки спец╕ал╕ст╕в у закладах осв╕ти. Нав╕ть у глобальн╕й мереж╕ ╤нтернет використовуються БД для пошуку ╕нформац╕╖ та збер╕гання вм╕сту б╕льшост╕ Web-стор╕нок, даних про в╕дв╕дувач╕в сайт╕в та про власник╕в поштових скриньок. Висловлюючись образно, св╕том зараз правлять БД.

Поширюватися БД та ╕нформац╕йн╕ системи (надал╕ ╤С) ╖х обробки будуть ╕ в майбутньому, закр╕плюючись у сферах моб╕льного зв'язку, телерад╕окомун╕кац╕й та проникаючи у наш побут. Як в наш час комп'ютери вит╕снили друкарськ╕ машинки так, можливо, в недалек╕й перспектив╕ комп'ютерн╕ БД вит╕снять блокноти та записнички.

Метою збер╕гання даних на електронних нос╕ях ╓ швидка та як╕сна ╖х обробка. ╤ саме реляц╕йн╕ СУБД дозволяють збер╕гати ╕нформац╕ю без дублювання, надлишковост╕ та неузгодженост╕, забезпечують оперативний доступ до даних, створення та експлуатац╕ю засоб╕в для ╖х швидкого пошуку, ф╕льтрування та сортування, незалежн╕сть структур даних в╕д прикладних програм, коректне використання ╕нформац╕╖ в мереж╕. Ось чому б╕льш╕сть ╤С обробки даних в наш час створюються на основ╕ одн╕╓╖ з в╕домих сучасних СУБД. Отже, поширення БД, СУБД, ╤С обробки БД - це об'╓ктивний процес сучасност╕, викликаний науково-техн╕чним прогресом.

В цих умовах кожен випускник ВНЗ, що ма╓ використовувати комп'ютерну техн╕ку в сво╖й профес╕йн╕й д╕яльност╕, повинен не лише розум╕ти внутр╕шню структуру реляц╕йних БД, а й вм╕ти проектувати ╖х, волод╕ти засобами одн╕╓╖ з сучасних СУБД для оперативно╖ обробки даних, а в раз╕ потреби - ╕ для розробки як╕сних ц╕л╕сних ╕нформац╕йно-пошукових систем. Адже т╕льки в╕рно спроектована та вдало реал╕зовано система здатна економити час та п╕двищувати ефективн╕сть роботи спец╕ал╕ста. Етапи створення модел╕ одн╕╓╖ з таких систем детально розглядаються в цьому пос╕бнику.

Основними завданнями пос╕бника ╓ зм╕стовне ╕ глибоке вивчення студентами методолог╕╖ створення та ведення БД, отримання навичок використання СУБД для швидко╖ та як╕сно╖ автоматично╖ обробки систематизованих даних ╕ створення ц╕л╕сних ╕нформац╕йно-пошукових систем.

Доц╕льн╕сть використання пос╕бника визнача╓ться здобутими знаннями студент╕в стосовно:

-- створення та вдосконалення структури БД;

-- забезпечення ц╕л╕сност╕ атрибут╕в, таблиць, реляц╕йних та зв'язкових в╕дношень БД;

-- розробки засоб╕в введення даних, ╖х обробки та публ╕кац╕╖ результат╕в на паперових ╕ електронних нос╕ях.

Даний навчальний пос╕бник м╕стить впорядкований наб╕р ╕нструкц╕йних карт з завданнями до виконання лабораторних роб╕т та самост╕йного опрацювання матер╕алу по створенню ╤С обробки БД. Завдання кожно╖ лабораторно╖ роботи дозволяють вдосконалити ╕нформац╕йну систему, розроблену протягом попередн╕х роб╕т. П╕д час лабораторних занять студенти розробляють типову ╕нформац╕йну систему гуртового складу, що допомага╓ ╖м пор╕внювати та колективно обговорювати отриман╕ пром╕жн╕ та загальн╕ результати кожно╖ роботи, а при самост╕йному опрацюванн╕ матер╕алу дисципл╕ни кожен з╕ студент╕в розробля╓ власну систему зг╕дно тематики першо╖ лабораторно╖ роботи. Це, з одного боку, п╕двищу╓ р╕вень самоконтролю студента, адже недол╕ки, допущен╕ при виконанн╕ роботи, можуть датися взнаки при виконанн╕ наступних роб╕т, а з ╕ншого - мотиву╓ вивчення матер╕алу для здобуття та закр╕плення навичок використання засоб╕в СУБД MS Access.

В текст╕ пос╕бника р╕зними шрифтами позначаються:

-- нап╕вжирним шрифтом - означуван╕ поняття, важлив╕ вислови, назви розд╕л╕в та тем у викладеному матер╕ал╕;

-- курсивним шрифтом - пункти меню, п╕дменю, заголовки в╕кон ╕ кнопок, значення пол╕в СУБД MS Access та назви об'╓кт╕в.

На початку кожно╖ лабораторно╖ роботи наведено коротк╕ теоретичн╕ в╕домост╕ для розум╕ння сут╕ ╖╖ завдань, а в к╕нц╕ - контрольн╕ запитання для систематизац╕╖ та закр╕плення отриманих знань, ум╕нь ╕ навичок.

Авторство пос╕бника не поширю╓ться на теоретичн╕ в╕домост╕ до лабораторних роб╕т, в яких сп╕вавтори ╓ укладачами. Особливу подяку автори пос╕бника висловлюють проф. Ситник (╢рьом╕н╕й) Н. В. за працю [4], з яко╖ процитовано чи запозичино суть основних понять цих теоретичних в╕домостей. Саме цю працю ми наст╕йливо рекоменду╓мо читачам для поглибленого вивчення теор╕╖ проектування БД.


Лабораторна робота N 1


Тема.

Проектування власно╖ БД на зовн╕шньому, ╕нфолог╕чному та даталог╕чному р╕внях.

Мета.

Систематизац╕я та застосування знань з теор╕╖ проектування БД. Усв╕домлення рол╕ кожного р╕вня проектування БД. Формування вм╕нь та навичок проектування власно╖ БД на р╕зних р╕внях.


Теоретичн╕ в╕домост╕


База даних (БД) - це по╕менована структурована сукупн╕сть в╕домостей про об'╓кти певно╖ предметно╖ област╕. БД розробляють для прискорення задоволення ╕нформац╕йних потреб користувача (скаж╕мо, визначення в╕льних м╕сць на конкретний сеанс в к╕нотеатр╕ чи на обраний рейс потяга Укрзал╕зниц╕). Концепц╕я застосування БД базу╓ться на однократному введенн╕ даних ╕ багатократному ╖х використанн╕. ╤снують не лише комп'ютерн╕ БД (наприклад, прайс-листи чи б╕бл╕отечн╕ каталоги), але саме електронн╕ БД дають змогу максимально швидко перетворювати вх╕дну ╕нформац╕ю у вих╕дну.

Об'╓кти предметно╖ област╕ характеризуються сво╖ми властивостями (наприклад, для кожного сп╕вроб╕тника орган╕зац╕╖ можна вказати пр╕звище, ╕м'я, по батьков╕, ╕дентиф╕кац╕йний номер, дан╕ паспорта, домашню адресу). У свою чергу, властивост╕ об'╓кта складаються з непод╕льних атрибут╕в (наприклад, з властивост╕ Дан╕ паспорта доц╕льно вид╕лити атрибути Сер╕я паспорта, Номер паспорта, Дата видач╕ паспорта, Ким видано паспорт). В БД збер╕гаються значення лише тих атрибут╕в, як╕ дають змогу в╕др╕знити один об'╓кт в╕д ╕ншого. Це зменшу╓ розм╕р БД ╕, як насл╕док, прискорю╓ ╖х обробку.

На практиц╕ найчаст╕ше використовують реляц╕йн╕ (табличн╕) БД. В них дан╕ однотипних об'╓кт╕в групують по окремих таблицях (сутностях), а лог╕чно пов'язан╕ атрибути р╕зних таблиць по╓днують зв'язками. Кожен рядок (запис, кортеж) реляц╕йно╖ таблиц╕ опису╓ один однотипний об'╓кт, а кожен стовбець (поле) м╕стить значення одного атрибута для вс╕х таких об'╓кт╕в. Приклад фрагменту реляц╕йно╖ таблиц╕ наведено на рис. 1, а перел╕к ╖╖ атрибут╕в м╕ститься у заголовках пол╕в.

Ч╕тка структуризац╕я даних реляц╕йно╖ таблиц╕ з одного боку прискорю╓ ╖х обробку, а з ╕ншого - да╓ змогу отримати однозначн╕ результати опрацювання. Наприклад, при пошуку сп╕вроб╕тник╕в, як╕ проживають на вулиц╕ Кавказька, сп╕вставлення значень буде зд╕йснюватися лише для поля Вулиця проживання кожного запису (а не для вс╕х пол╕в) ╕ тому не буде в╕днайдено сп╕вроб╕тниць з пр╕звищем Кавказька.


...


Повний текст пос╕бника м╕ститься у файл╕-додатку

(посилання Иллюстрации/приложения на ц╕й стор╕нц╕)


3